ParlaMint-SI_2016-06-21-SDZ7-Redna-20.u1	Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 20. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanki in poslanci: Violeta Tomić, Ksenija Korenjak Kramar, dr. Milan Brglez med 13. in 15. uro, dr. Bojan Dobovšek, Matjaž Hanžek, dr. Franc Trček, Jernej Vrtovec do 18. ure in dr. Vinko Gorenak od 13. ure dalje. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PLAČILNIH STORITVAH IN SISTEMIH PO REDNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na Ministrstvu za finance gospe Ireni Sodin.
ParlaMint-SI_2016-06-21-SDZ7-Redna-20.u2	Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Glavni cilj Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih je v slovensko zakonodajo prenesti Direktivo o primerljivosti nadomestil, povezanih s plačilnimi računi, zamenjavi plačilnih računov in dostopu do osnovnih plačilnih računov. V zakon se prenašajo tudi določbe Uredbe o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v evrih ter določbe Uredbe o izvajanju Uredbe o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije. Poleg tega predlog zakona z manjšimi spremembami in dopolnitvami Zakona o plačilnih storitvah in sistemih izboljšuje trenutni zakonski okvir. V povezavi s prenosom direktive predlog zakona ureja tri področja: določa pravila glede primerljivosti nadomestil, povezanih s plačilnimi računi, določa pravila glede zamenjave plačilnih računov in določa pravila glede dostopa do osnovnih plačilnih računov. Z vidika primerljivosti nadomestil, povezanih s plačilnimi računi, predlog podrobneje predpisuje obliko, način ter roke, v katerih morajo ponudniki plačilnih storitev potrošniku brezplačno zagotoviti informacijo o nadomestilih, povezanih s plačilnimi računi. Banka Slovenije bo na svoji spletni strani potrošnikom brezplačno omogočila primerjavo nadomestil, ki jih zaračunavajo ponudniki plačilnih storitev v Republiki Sloveniji. Primerjavo nadomestil na svoji spletni strani Banka Slovenije objavlja že sedaj, vendar bo v bodoče ta objava skladna z zahtevami iz direktive. Objavljena bodo tudi nadomestila za storitve s končnega seznama s standardizirano terminologijo, ki ga bo določila Evropska komisija z izdajo regulativnih tehničnih standardov. Ponudniki plačilnih storitev bodo morali uporabljati omenjene standardizirane izraze za posamezno plačilno storitev, kar bo prispevalo k večji preglednosti plačilnih storitev in potrošnikom olajšalo primerjavo nadomestil med posameznimi ponudniki. Predlog zakona ureja tudi zamenjavo plačilnega računa znotraj države članice in čezmejno zamenjavo. Postopek zamenjave znotraj Republike Slovenije bo na zahtevo potrošnika začel prejemni ponudnik plačilnih storitev, torej ponudnik, pri katerem bo potrošnik odprl nov plačilni račun. Prejemni in prenosni ponudnik plačilnih storitev bosta dolžna izvesti vse postopke pri zamenjavi plačilnega računa, določene v pooblastilu potrošnika in v zakonsko določenih časovnih rokih. S predlogom zakona se uvaja nova kategorija plačilnih računov. To so osnovni plačilni računi. Osnovni plačilni račun je račun s točno določenim naborom storitev, ki so opredeljene v direktivi. Odprtje osnovnega plačilnega računa bodo morale nuditi vse banke v Republiki Sloveniji pod nediskriminatornimi pogoji. Vlada Republike Slovenije državnemu zboru predlaga, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona sprejme. Hvala.
ParlaMint-SI_2016-06-21-SDZ7-Redna-20.u217	Lep pozdrav! Na Mandatno-volilni komisiji je bila precej zanimiva in živahna razprava v zvezi s predlogi kandidatov za imenovanje v sodniško funkcijo. Večkrat slišimo razprave o pristranskosti sodnikov na eni ali drugi strani, in jaz računam, da na nek način je zavedanje o tem, da glede na našo normativno podlago parlament o nepristranskih sodnikih odloča samo tisti trenutek, ko odloča o imenovanju v sodniško funkcijo. Z drugimi besedami, če imenuje pristranskega sodnika, bo ta pristranski sodnik tudi verjetno pristransko sodil. Zato mora Državni zbor, posebej pa v prvi funkciji Mandatno-volilna komisija ob imenovanjih v sodniško funkcijo opraviti temeljito razpravo. Mi, predstavniki Slovenske demokratske stranke smo na Mandatno-volilni komisiji opozorili na številne nedoslednosti in pristranske prakse v eni od kandidatk, konkretno govorim o kandidatki Karmen Erčulj, ki izhaja iz tožilskih vrst. Namreč 37. člen Zakona o sodniški službi pravi, citiram: "Sodnik se mora vselej vesti tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja." Vendar pa praksa dela tožilke priča o povsem nasprotnem. Ko nekdanji kulturni minister Vasko Simoniti na neki okrogli mizi reče eno krepko čez KPK, ki jo v tistem času vodi še danes pravosodni minister gospod Klemenčič, gospa Karmen Erčulj na lastno pest začne s postopkom zoper gospoda Simonitija. Ko najprej pohvali, uči ljubljanskega župana na nekem teku maja in se potem pojavi neka kolumna zoper ljubljanskega župana, pa na lastno pobudo po kazenski ovadbi sama samostojno začne postopek zoper pisca uvodnika v eni od revij, in to na predvečer volitev leta 2011, in s tem na nek način pokaže svojo pristranskost. Še več. V tistem pregonu, na nek način uporaba 133. člena verbalnega delikta, zapiše, citiram: "Članek naj bi govoril o domnevnem zaslužku, poslu s travnikom ob severni ljubljanski obvoznici, dejansko pa gre za širjenje neresničnih, zaničevalnih in žaljivih dejstev v zvezi s ljubljanskim županom." Kako pa tožilka to ve? Kako pa ve, da je uvodnik nekega članka oziroma da gre v tem primeru za širjenje neresničnih, zaničevalnih, žaljivih dejstev v zvezi z ljubljanskim županom? Ja seveda, saj smo prebrali pol leta prej na njenem facebook profilu. Ko smo predsednico Sodnega sveta s tem seznanili, je povedala, da pač o teh zadevah nič ne ve. Ko smo pa jo prosili, da skladno z internimi akti sodniškega društva opravi test nepristranskosti, kar tudi določa v primeru, da se pojavi sum nepristranskosti pri kandidatih, pa je bila pripravljena to narediti, je bila pripravljena to narediti, ampak žal vladajoča koalicija tega ni podprla. Naj še poudarim, da vsi ti poskusi utišanja ali opozicije ali medijev v zvezi z izražanjem grdih besed o ljubljanskem županu ali pa še o kom, ki je morda nagnjen malce bolj v levo, je na sodišču dosegel epilog, takšen kot v pravni državi mora. Ampak vseeno se postavlja vprašanje, ali lahko Državni zbor takšnega sodnika podpre, ker ima Državni zbor vlogo v tem postopku samo v prvi fazi, torej v fazi imenovanja, v tem pogledu, če bo Državni zbor to potrditev naredil, ne da bi bil ta test nepristranskosti opravljen, Državni zbor te funkcije ne bo opravil, in morda se bo zgodilo, da bomo v pravosodni sistem spustili še enega pristranskega sodnika. Zato v Slovenski demokratski stranki tega predloga ne bomo podprli.
ParlaMint-SI_2016-06-21-SDZ7-Redna-20.u218	Zaključili smo s predstavitvijo stališča poslanske skupine in prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Žive Gliha na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti pa 6. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Karmen Erčulj na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti pa 15. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi mag. Gregorja Kljuna na sodniško mesto okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti pa 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju članov Sveta za elektronske komunikacije Republike Slovenije. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju članov Sveta za elektronske komunikacije Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti pa 1. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi podpredsednika in imenovanju podpredsednice Odbora za zunanjo politiko. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prijavljeni k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Odboru za zunanjo politiko razreši podpredsednik gospod Peter Vilfan, za podpredsednico pa se imenuje mag. Julijana Bizjak Mlakar. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o trošarinah v okviru rednega postopka. Državni zbor je v torek, 14. 6. 2016, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja predloga zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 2. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda ter tudi 20. sejo Državnega zbora.
